![](//s1.studylibfr.com/store/data-gzf/6f6174bec14f0ed0c86e6c5b6ef99f97/1/001948196.htmlex.zip/bg2.jpg)
Tampereen yliopisto
Kieli- ja käännöstieteiden laitos
Ranskan kieli
Pro gradu –tutkielma: « Parce que vous le valez bien » Analyse comparative de la
publicité des produits cosmétiques en France et en Finlande.
Tekijä: Niveri, Päivi
Vuosi: 2009
Sivumäärä: 61+2
______________________________________________________________________
Pro gradu – tutkielmani on vertaileva tutkimus mainosviestinnän eroista ja
yhtäläisyyksistä ranskalaisessa ja suomalaisessa kosmetiikkamainonnassa. Tutkielma on
pääosin kvalitatiivinen, joskin vertailun helpottamiseksi on paikoin käytetty
kvantitatiivista lähestymistapaa. Teoreettisena perustana on käytetty ranskalaista,
diskurssianalyysiin kuuluvaa énonciation – teoriaa. Työssäni teoria ja analyysi kulkevat
käsi kädessä alusta loppuun, jolloin käsiteltävä kokonaisuus on muodostunut aineistosta
esiin nousevien seikkojen perusteella.
Tutkimusaineistoni koostuu pääosin suomalaisista ja ranskalaisista naistenlehdistä
kerätyistä kosmetiikkamainoksista. Suomalaisen mainonnan osuus on hieman suurempi
(90 mainosta) kuin ranskalaisen mainonnan (61 mainosta). Taatakseni mahdollisimman
objektiivisen vertailutuloksen, on mainokset valittu yhdenmukaisuusperiaatteella, eli
mukaan on valittu vain kansainvälisten, molemmissa maissa toimivien yritysten
mainoksia.
Lukijan puhuttelu vaikuttaa olevan yleisempää ranskalaisessa kosmetiikkamainonnassa,
kun taas suomalaisessa mainonnassa ilmenee pyrkimys neutraalimpaan kielenkäyttöön.
Molemmissa maissa käytetyllä fiktiivisellä dialogilla halutaan luoda mielikuva
vuorovaikutteisuudesta, mutta toisaalta vahvistaa yrityksen luotettavuusvaikutelmaa.
Sanavalinnoilla pyritään vahvistamaan mielikuvaa tuotteen tehokkuudesta, kun taas
suoraan käyttäjään liittyvät sanavalinnat ovat tunnepitoisempia ja aistillisempia.
Mainosviestintään olennaisesti kuuluvat elementit, tuotemerkki ja iskulause,
noudattavat samaa kaavaa sekä Ranskassa että Suomessa. Luksusmerkit luottavat
nimensä vetovoimaan, eivätkä aineistoni perusteella muutoin argumentoi tuotteensa
puolesta. Ennakko-oletuksen vastaisesti kuvan ja tekstin suhde on molemmissa maissa
jotakuinkin sama, eikä tekstissä esiintyvien, kuvaan viittaavien sanojen määrä ole
merkittävästi suurempi alkuperältään ranskalaisissa mainoksissa. Suomalaisessa
kosmetiikkamainonnassa käytetään aineistoni perusteella enemmän järkeen vetoavia
argumentteja, kun taas ranskalaisessa mainonnassa esiintyy huomattavasti enemmän ja
monipuolisemmin tunteisiin vetoavia äärimmäisyyssanoja kuten äärimmäinen,
täydellinen tai optimaalinen.
Asiasanat : mainosviestintä, Suomi, Ranska, diskurssianalyysi